Stipendmillioner delt ut! Anne-Marthe skal skrive om emosjonelt arbeid
Fredag formiddag delte Det faglitterære fond ut 39 millioner kroner i stipend til norske forfattere.
Anne-Marthe Rustad Indregard har fått ti månedsverk for å skrive om emosjonelt arbeid.
![](/dynamic_images/122aa3ee20c77a9a9f2559696086ac6247a36df5/1050x787/4341-20220617105947859544.jpeg)
Sola skinte litt ekstra på 261 stipendsøkere fredag formiddag, som ble tildelt prosjektstipend fra Det faglitterære fond. Komiteen har realitetsbehandlet 486 søknader (noen med flere forfattere), og 213 av prosjektene fikk støtte. Det gir en tildelingsprosent på 43,8 prosent. Komiteen og administrasjonen mener at det var svært høy kvalitet på søknadene denne gang.
– Vi ser en tydelig trend i at det søkes støtte til sakprosabøker som tematiserer krigen i Ukraina spesielt og situasjonen i Russland generelt, samt migrasjon og integrering. Det kan også se ut til at fokuset på miljø og bærekraft fortsetter. Vi ser også et lite oppsving i søknader om støtte til hobbybøker, sier Eivor Daae Mæland, stipendrådgiver i NFFO.
Belastende hverdag
Anne-Marthe Rustad Indregard fikk ti månedsverk (á 34 000,- kroner) for å skrive lærebok om et stort, udekket felt i helsevesenet. Tenk deg følgende: du er sykepleier på vakt. Du går inn på et pasientrom og møter de pårørende til pasienten som er i ferd med å forlate livet. I det neste pasientrommet er det en solskinnsdag og god stemning, og i det neste igjen er det trøst og samvær som er behovet. En slik emosjonell jojo-hverdag for ansatte i helsevesenet er det Anne-Marthe skal utforske i ny bok.
– Det er et tema som snakkes veldig lite om. Og likevel er det så gjenkjennelig. Jeg kjente på det i mine ti år som sykepleier, og når jeg nå snakker med helsepersonell om dette, gir de umiddelbart uttrykk for at det er en treffende problemstilling.
Da hun i 2015 begynte arbeidet med en doktorgrad, fikk hun mulighet til å studere nærmere sammenhengen mellom arbeidsmiljø og helse, gjennom data var samlet inn av Statens arbeidsmiljøinstitutt.
– Da jeg kom til spørsmålene som omhandlet emosjonelt arbeid traff de meg virkelig. «Hvor ofte i jobben din må du undertrykke følelser for å fremstå nøytral på utsiden»? «Hvor ofte i jobben din må du vise følelser som ikke er i overensstemmelse med dine egne følelser?».
Siden har hun fordypet seg i det som omtales som emosjonelt arbeid – også forklart som følelsesregulering i jobbsammenheng. Resultatene fra doktorgradsarbeidet hennes var tydelige. Arbeidstakere som må regulere følelser store deler av arbeidshverdagen har høyere sannsynlig for å bli utbrent og sykemeldt. Faktisk viste det seg at de emosjonelle sidene ved jobben hadde mer å si for helse og sykefravær enn mer kjente og omtale arbeidsforhold som høye kvantitative krav, mangel på selvbestemmelse, rollekonflikter og tunge løft.
Dårlig samvittighet
– Men selv om det er en kjent problemstilling, finnes det verken forskningslitteratur eller spor i utdanningsløpet om emosjonelt arbeid. Det er nesten litt tabu. Det er spennende å møte mennesker, men det tar mye krefter å hele tida måtte omstille seg. Men man kjenner samtidig på at man har et veldig ansvar som helsearbeider, og dårlig samvittighet melder seg om man føler at man ikke gir alt man har. Så du er påskrudd hele tida på jobb, og det er nesten ingen steder å være for å summe seg litt. Da jeg jobbet som sykepleier hendte det jeg gikk på do i fem minutter, bare for å få litt tid for meg selv.
Anne-Marthe Rustad Indregard har allerede kontrakt med Fagbokforlaget, og planlagt utgivelse er årsskiftet 2023/24.