Gjør som Renate - søk stipend for å skrive lærebok!
Renate Jensen fikk tre måneders stipend for å skrive lærebok. Hun ønsker å skrive en bok som skal gi studenter og lærere inspirasjon til å arbeide med at elever får snakke matematikk hver eneste dag.
![](/dynamic_images/0b74846bad3e028a5a6e54807be0043686fa787f/1050x644/6187-20240905094622758478.jpeg)
To ganger i året lyser NFFO ut prosjektstipend for deg som ønsker å realisere et bokprosjekt. Neste runde har frist 27. september.
Les mer om prosjektstipendet her
Gjør en forskjell
Renate Jensen arbeider til daglig som rådgiver i Etat for skole i Bergen kommune. Hun har lang praksis som lærer i grunnskolen, og har arbeidet med matematikk på 1. – 10. trinn. Hun er også timelærer i matematikk ved Høgskolen på Vestlandet.
Med andre ord, solid bakgrunn for å dele erfaringer om læring i matematikk som engasjerer. Noe hun også har gjort allerede med en rekke bøker. Det startet med læreverket NUMMER for ungdomstrinnet, hvor hun var medforfatter. Deretter er det blitt to bøker for lærerstudenter og lærere; Ord og begreper i klasserommet og Matematisk tenking på småtrinnet.
I vårens stipendrunde fikk hun tre måneders prosjektstipend for bok nummer to i en serie på tre, om matematisk tenkning for alle de tre trinnfasene i grunnskolen. Første bok kom ut i august 2023. I den kommende boken er det mellomtrinnet det skal handle om.
Renate er veldig glad for stipendet som nå gir henne muligheter til å få skrivetid nok til at det rekker å bli en bok til studiestart i 2025, som er hennes mål.
– Stipendet utgjør en stor forskjell for meg. I stedet for å ta i bruk alle ettermiddager, helger og ferier, vil jeg nå kunne ta noe fri fra jobb og konsentrere meg om bokprosjektet, få tid til å dypdykke ned i fagfeltet og samarbeide med lærere. I tillegg gir et stipend muligheten til å få hjelp med illustrasjoner, bilder og ikke minst involvere lesere underveis. Det er ikke royalty-inntektene som er motivasjonen her, sier Renate Jensen.
Lek og læring
– Bøkene du er i gang med nå er altså aktuell for grunnskolelærere og som pensumlitteratur i grunnskolelærerutdanningen. Hva er det man må tenke på når man skriver for disse?
– Dette er bøker som blir til i samarbeid med både elever og lærere, hvor vi tar utgangspunkt i praksissituasjoner som gir rom for matematisk tenkning, undring og matematikksamtaler av god kvalitet.
– Og hva mener du med praksissituasjoner, i dette tilfellet?
– Det å bruke aktuelle oppgaver og praktiske eksempler til å vise hvordan elevenes aktive samtaler bidrar til bedre forståelse. Det handler om at elevene får tid og anledning til å stille spørsmål, reflektere fritt, lage egne forklaringer og være utforskende sammen. Dette krever et læringsmiljø der voksne lytter, spør og kommenterer.
– En av praksissituasjonene som er beskrevet i første bok handler om å følge opp noe elevene ville finne ut av. En gruppe elever ville undersøke et spørsmål rektor hadde til elevene en dag hun kom innom klassen. Hun lurte på om skolen nå hadde så mange elever at de ville rekke helt inn til butikken om de sto på rekke. Elevene gikk i gang med arbeidet med enorm motivasjon. De stilte spørsmål, snakket matematikk og lyttet til hverandre. Læreren bidro med hint og hjelp når elevene trengte dette og planla for avslutninger av øktene der elevene fikk sette ord på det de hadde lært.
Pizza og matte
– En viktig refleksjon blir også hvordan vi organiserer og møblerer læringsareal slik at det bidrar til kreativitet, mestring og lærelyst, sier Jensen.
– Rett og slett i praktisk betydning, hvordan det ser ut i læringsmiljøet?
– Ja. I arbeidet med boken for småtrinnet ble for eksempel en pizzaovn bygget av murstein fire gutter fant i skolegården, utgangspunkt for arbeid med matematikk i en lengre periode. Elevene laget pizzarestaurant i klasserommet og arbeidet med tall, regning, måling og geometri gjennom leken. Det ble mange matematikksamtaler der elevene reflekterte og fant løsninger sammen.
– I boken for småtrinnet og den jeg er i gang med nå for mellomtrinnet er det å reflektere rundt organiseringen, identifisere matematikken og planlegge for videre læring viktige komponenter i arbeidet med praksisituasjonene.
– Hvordan forandrer lærelyst og mestring seg fra småtrinnet til nivået du skal skrive om nå?
– På småtrinnet er min erfaring at det oftere planlegges for lek i læringsarbeidet. Barna beveger seg, får mange praktiske oppgaver. Det er en høy pedagogisk bevissthet for dette i læringsarbeidet på småtrinnet, men kanskje i mindre grad for mellomtrinnet. Hvordan ivaretatt elevene sin mestringsfølelse og motivasjon i et ganske stort kognitivt hopp i læringen. De begynner med brøk og desimaltall, og for mange elever er det utfordrende. Elevene trenger konkreter og praktiske erfaringer i arbeid med for eksempel brøkbegrepet. Det jeg er opptatt av i min bok er at den gir et utgangspunkt for gode samtaler mellom elever og lærer, men også elever mellom, sier Renate Jensen.