Innspill til Språkmeldingen
– Språkmeldingen bør ikke bare være for kultursektoren. Kunnskapssektoren må også utfordres, skriver NFFOs Arne Vestbø i innspill til Språkmeldingen.
![](/dynamic_images/1a571360f3962ff7d758c5c23b4be1c7cf60538f/1000x750/1130-20190604114320695885.jpeg)
I forbindelse med utarbeidelsen av stortingsmelding om språk – den såkalte språkmeldingen – har regjeringen invitert til innspill fra relevante aktører. Regjeringen tar sikte på å legge fram meldingen for Stortinget våren 2020, sammen med en ny språklov.
“Vi ser gjerne at innspela identifiserer innsatsområde som vil vere viktige for å sikre at norsk språk står sterkt på alle samfunnsområde også i framtida”, skriver Kulturdepartementet på sine områder.
Generalsekretær Arne Vestbø skriver i sitt innspill at “NFFO er særlig opptatt av at språkmeldingen ser på hvordan ulike virkemidler i kultur- og kunnskapspolitikken kan legge til rette for at forfattere og oversettere fortsatt kan bidra til røkting og utvikling av norsk språk gjennom den litteraturen de skaper.”
Videre heter det:
“NFFO mener at det er viktig å stimulere til bruk av norsk på alle samfunnsområder, og det er derfor av vesentlig betydning at språkmeldingen ikke bare blir en melding for kultursektoren. Særlig må kunnskapssektoren ses på og utfordres gjennom meldingen. NFFO ser presset fra engelsk som en stor utfordring i mange fag, og mener det er viktig å styrke rammebetingelsene for bruk av norsk språk i undervisning og forskning, herunder arbeide for bedre formidling av forskning på norsk.”
Blant de konkrete innspillene fra NFFO er:
- Formidling på norsk og skriving av lærebøker bør være meritterende og premieres i tellekantsystemet.
- Støtte til forlag og forfattere til utvikling av lærebøker og digitale læremidler på norsk må videreutvikles.
- Forskningsrådets krav om åpen tilgang må ikke undergrave det norske språket. Dette henger nøye sammen med vern av forfatternes opphavsrett.
- Det bør utarbeides en NOU om norsk skriftkultur som tar for seg betydningen av språket både i kultur- og kunnskapssektoren.
- Kulturrådets innkjøpsordninger for litteratur bør styrkes, særlig ordningene for ny norsk sakprosa for voksne, for ny norsk sakprosa for barn og unge og for oversatt litteratur (som inkluderer sakprosa).
- Antallet statlige kunstnerstipender for faglitterære forfattere og oversettere må økes.
- Offentlige bibliotek må styrkes, særlig skolebibliotekene.
- Bibliotekvederlaget må videreutvikles.
NFFOs innspill kan leses i sin helhet i dokumentet rett under denne teksten.