Les NFFOs jubileumsmagasin
I 2018 fyller Norsk faglitterær forfatter- og oversetterforening 40 år. Les vårt ferske jubileumsmagasin her!
![](/dynamic_images/9d8afa26d22e8efa98c196b0572ac8df5f096645/998x561/204-20180406222902379813.jpeg)
40 år på jorden fordrer selvfølgelig et jubileumsmagasin. Noe annet skulle tatt seg ut. Vi hyret Alfred Fidjestøl til å være redaktør. Det viste seg å være en veldig god idé.
I lenken nedenfor kan du i sin helhet lese magasinet. Klikker du helt nede i ruten under hvor det står fullscreen, får du nettopp dette. Full skjerm på visning av magasinet.
Og under der igjen, følger et intervju med redaktør Alfred. Bonus track, om du vil.
– Du er altså redaktør for jubileumsmagasinet og har kastet deg inn i 40 års faglitterær historie. Var det mye spennende og uventet å finne?
– Ja, det har vært en kjekk jobb, jeg har hatt mange fine samtaler med folk som har vært viktige for organisasjonen og det har på en måte vært litt overraskende å oppdage hvor rettlinjet historien har vært. Helt fra dag én har man jobbet mer eller mindre etter den samme strategien: Å synliggjøre sakprosaen som egen sjanger, og å arbeide oss inn på ordninger som i utgangspunktet var forbeholdt våre skjønnlitterære kollegaer.
– Hva var viktig for deg som redaktør under arbeidet, hvilke målsetninger hadde du?
– Noe av poenget var å få nøkkelaktørene fra NFFOs historie til å komme til orde selv og fortelle sine versjoner av historien. Ved et 40-årsjubileum er vi i den heldige situasjonen at mange av grunnleggerne og pionerene fortsatt er blant oss og kan fortelle sine versjoner, mens mye av det de forteller om likevel er hendt for såpass lenge siden at det er helt ukjent for mange av oss som er aktive i dag. Så til dette jubileet passet det bra med et journalistisk magasin der aktørene selv fikk fortelle. Til 50-årsjubileet bør det kanskje heller komme en bok som forteller den samlede historien kildebasert og kronologisk.
– Det er spesielt å tenke på hvor dårlige kår faglitteraturen og faglitterære forfattere levde under, i tida før foreningen ble stiftet. Hvor viktig har foreningsarbeidet vært for bedring av arbeidsvilkårene – og for sakprosaens posisjon generelt? Her er vi naturligvis ute etter å fiske fram litt skryt.
– Ja, og du kan gjerne få fisk. NFFOs historie er et åpenbart eksempel på hvordan en litteraturpolitisk kamp for kollektive vederlagsordninger fullstendig har endret først vilkårene for og deretter kvaliteten på en litterær sjanger. NFFO er så langt et uvanlig vellykket eksperiment. Vi har masse å lære av historien med tanke på framtidig politikkutforming.
– Du er selv en framifrå forfatter av sakprosa. Hva skal du finne på nå som du ikke lengre har vårt jubileumsmagasin å jobbe med?
– Eh takk. Jeg skal legges i kontrollert koma fram til 50-årsjubileet. Eller kanskje jeg bare skal dure videre med de prosjektene jeg holder på med, både historien om Oslo-Filharmonien og en biografi om Georg Johannesen.