Selvhjelpslitteraturen trender i stipendbunken
750 søkere har sendt inn søknader om prosjektstipend til Det faglitterære fond. Søkerne får svar i siste halvdel i juni om de får støtte. Årets søkebunke viser at selvhjelpslitteraturen er tilbake for fullt.
![](/dynamic_images/c58e6524d8fc6a60aae4dd1e0dcc01ca9a536d79/1000x563/1141-20190607125551738052.jpeg)
To ganger i året har norske sakprosaforfattere mulighet til å søke prosjektstipend fra Det faglitterære fond. 12. april gikk fristen ut for vårsesjonen og søknadsbehandlingen pågår nå for fullt.
750 søkere har nå vært gjennom stipendbehandlingssystemet hos administrasjonen i NFFO, og behandles nå av en egen, årsmøteoppnevnt stipendkomité som leser søknader og gjør sine vurderinger. I møte siste halvdel av juni vil de ta sine endelige avgjørelser – og søkerne får beskjed kort tid etter om de er tildelt stipend eller ikke.
– Søknadstallet holder seg stabilt høyt, sier stipendleder Marit Ausland.
– Vi etablerte en prøveordning med virkning fra 1. januar 2017, med to søknadsfrister i året i stedet for en, og der vi også åpnet opp for at debutanter kunne søke prosjektstipendet. Dette har ført til mer enn en fordobling i antall søknader per år, sier Ausland.
Hun sier det er én klar tendens som skiller seg ut i vårens søkermasse.
– Jeg sier som Strindberg skriver i Et Drömspel: «Det är synd om människorna». Og vi trenger tydeligvis hjelp. Årets søknader er i høy grad preget av at søkerne vil hjelpe enten seg selv eller andre. Av typen «slik får du bedre selvtillit», «tro på deg selv», «slik forbedrer du ditt liv» og så videre. Det er alltid spennende å se trendene blant søkerne, det sier alltid en hel del om det samfunnet vi lever i. Sist vi hadde denne trenden med selvhjelpsbøker var på 80-tallet, og nå ser vi igjen resultater av samfunnsstrømningene lik de vi hadde den gang, sier Ausland.
– I tillegg er vi glad for å ha fått inn mange søknader fra lærebokforfattere som jobber opp mot den store fagfornyelsen og nye læreplaner.
Den nye stipendordningen ble vedtatt som et tre-årig prøveprosjekt av årsmøtet i 2016, forteller Ausland.
– Vi så en alarmerende nedgang i antall prosjektsøknader, og en forgubbing i søkermassen. Noe måtte gjøres. Vi ønsket også å nå nye og yngre forfattergrupper, samtidig som vi så et behov for å forenkle stipendsystemet, både for søkere og administrasjonen i NFFO.
Knut Strand har hatt vært prosjektleder for innføringen av det nye, digitale stipendbehandlingssystemet i NFFO, og er nå engasjert til å lede den praktiske gjennomføringen av arbeidet med evalueringen.
– Min oppgave blir å skaffe datagrunnlaget fra tre år med ny stipendordning, og for de tre foregående årene for den nye ordningen trådte i kraft, og ut fra dette utarbeide en rapport som skal gi en basis for evalueringen som skal foretas av både fonds- og foreningsstyret, sier Strand.
– Styrene skal legge evalueringen og sine anbefalinger fram for årsmøtet i 2020, som på sin side skal ta stilling til om dette skal bli en fast ordning eller ikke. I dette evalueringsarbeidet er det viktig også å trekke veksler på de erfaringene de tillitsvalgte og administrasjonen har fått med den nye ordningen, avslutter Marit Ausland.